Eesti iseseisvumine
Download
Report
Transcript Eesti iseseisvumine
Eesti iseseisvumine
Sündmused aastatel 1917-1918
Veebruarirevolutsioon
• 1917. a veebruaris Petrogradis puhkenud
rahutused kasvasid üle revolutsiooniks.
• Nikolai II loobus troonist ja Venemaast sai
vabariik.
•Võim läks
Ajutise Valitsuse
kätte. Samal ajal
tekkisid tööliste ja
soldatite saadikute
nõukogud.
Veebruarirevolutsiooni mõjud Eestis
• 2. märtsil kasvas massimiiting üle
korrarikkumisteks: rüüstati politsei- ja
kohtuasutusi, tapeti ohvitsere, vabastati
Paksu Margareeta vangid jne.
Korratused likvideeriti kiiresti.
• Keskvõimu esindajaks sai kuberneri
asemel komissar – Tallinna linnapea
Jaan Poska.
• Rahvuslased seadsid eesmärgiks Eesti
autonoomia.
Jaan Poska
Autonoomia saavutamine
• 1917 märts:
Ajutisele Valitsusele esitati
kinnitamiseks autonoomiaseaduse
projekt.
Petrogradis toimus hiiglaslik
eestlaste meeleavaldus, millega nõuti
Eestile kohest autonoomiat.
Ajutine Valitsus andis määruse
Eestimaa kubermangu valitsemise
ajutise korra kohta.
eestlaste meeleavaldus Petrogradis
Autonoomiaseaduse sisu
• Eestimaa ja Liivimaa kubermang liideti
Eestimaa kubermanguks, mille keskus oli
Tallinnas ja mida juhtis
kubermangukomissar.
• Kubermangukomissari kõrvale pidi
üldvalimiste teel moodustatama Ajutine
Maanõukogu (Maapäev).
Esimest korda ajaloos ühendati
eestlaste maa üheks terviklikuks
haldusüksuseks, mida juhtisid eestlased
ise.
Eesti demokraatliku Venemaa
autonoomse osana
• Asjaajamiskeeleks kuulutati eesti keel, vene
ametnikud vallandati.
• Valiti Maapäev ja moodustati Maavalitsus.
• Hakati looma Eesti rahvusväeosi.
• Kujunesid välja Eesti poliitilised erakonnad: Eesti
Demokraatlik Erakond, Eesti Maarahva Liit,
Eesti Tööerakond, Eesti Sotsiaaldemokraatlik
Ühendus, Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride
Partei.
Sõjasündmuste mõjud
• Augustis vallutasid Saksa väed Riia.
• Septembri lõpus maandasid sakslased
dessandi Saaremaal ja hõivasid kogu LääneEesti saarestiku.
Järsult kasvas enamlaste toetus, kes
hakkasid juhtima Eestimaa Nõukogude
Täitevkomiteed.
Tõusetus Eesti iseseisvumise
küsimus ja hakati korraldama Eesti Asutava
Kogu valimisi.
Oktoobripööre
1917. a oktoober:
• vene enamlased otsustavad Lenini
pealekäimisel Venemaa Ajutise Valitsuse
kukutada.
• Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee ja
punakaartlased hõivasid Tallinna.
• Pärast võimupööret Petrogradis võeti ka Eestis
ametlikult võim: kõrgeimaks kohalikuks
valitsusasutuseks sai Eestimaa Nõukogude
Täitevkomitee.
Enamlaste reformid
• Kohalikul tasandil võtsid võimu üle
ebademokraatlikult valitud töörahva
saadikute nõukogud.
• Kujunes välja ühe partei diktatuur.
• Kärbiti kodanikuõigusi.
• Majandusreformid: pankade ja
suurettevõtete riigistamine, maa kuulutati
riigi omandiks, mõisatest moodustati
suurmajandid.
Ettevalmistused iseseisvumiseks
• Otoobripöördejärgsed nädalad – kaksikvõim.
• Maanõukogu otsus novembris 1917: Eesti tulevase
riigikorra määrab Eesti Asutav Kogu ning kuni selle
kokkuastumiseni on ainsaks kõrgeima võimu
kandjaks Maanõukogu, kelle korraldused ainsana on
Eestis kehtivad.
• Hakati otsima toetust Lääne-Euroopa riikidelt.
• Asutava Kogu valimised katkestati enamlaste poolt.
• Valmistuti iseseisvuse väljakuulutamiseks
iseseisvusmanifestiga ajal, mil enamlased taanduvad
Saksa pealetungi eest.
Maapäeva laialisaatmine enamlaste poolt
Iseseisvuse väljakuulutamine
• 18. veebruar – algab Saksa armee
üldpealetung.
• 19. veebruar – moodustatakse Eestimaa
Päästekomitee, kuhu kuulusid Konstantin
Konik, Konstantin Päts ja Jüri Vilms.
• 21. veebruar – koostati Iseseisvusmanifest.
• 23. veebruar – Pärnus loetakse manifest
esmakordselt avalikult ette. Õhtul asuvad
enamlased Tallinnast põgenema.
Eestimaa Päästekomitee
Konstantin Konik
Konstantin Päts
Jüri Vilms
Iseseisvuse väljakuulutamine
24. veebruar 1918:
• Rahvuslikud jõud eesotsas Omakaitsega
haaravad Tallinnas kontrolli.
• Päästekomitee liikmed moodustasid Eesti
Vabariigi Ajutise Valitsuse, mille peaministriks
sai K. Päts.
• Linna kleebiti üles tuhandeid eksemplare
iseseisvusmanifesti, Pika Hermanni torni heisati
sini-must-valge lipp.
Iseseisev Eesti Vabariik oli sündinud.
Rahvas loeb Iseseisvusmanifesti
Saksa väed okupeerivad Eesti
• Juba järgmisel päeval, st 25. veebruaril
saabusid Tallinna Saksa väed.
• 3. märtsil sõlmisid Saksamaa ja
Nõukogude Venemaa rahulepingu:
Eesti jäi vormiliselt Venemaa võimu
alla, ent tegelikult läks kogu võim
Saksa sõjaväe kätte.
• Kehtestati sõjaväeline diktatuur.
• Mitmed poliitikud vangistati, saadeti
koonduslaagritesse või hukati.
Saksa okupatsioon
• Majanduspoliitika allutati Saksamaa vajadustele ja
asuti kõike Eestist välja vedama.
• Kultuuripoliitika eesmärgiks kuulutati põliselanike
saksastamine.
• Eestlaste vastutegevus – Eesti Vabariigi iseseisvust
de facto tunnustasid Suurbritannia, Prantsusmaa ja
Itaalia.
• Baltisakslased üritasid luua Balti Hertsogiriiki.
• Novembris puhkes Saksamaal revolutsioon, millega
keiser kukutati.
• 11. novembril anti võim üle Ajutisele Valitsusele.
Eesti Vabariigi iseseisvus taastus 21. novembril.
Saksa sõjaväelased enne lahkumist
Viljandis 1918.a.
Ajutise Valitsuse
hoone Tallinnas
Raekoja platsil
14.november 1918