PS1 Concepte - Dipòsit Digital de la UB
Download
Report
Transcript PS1 Concepte - Dipòsit Digital de la UB
Universitat de Barcelona
Dpt. de Teoria i Història de l’Educació
PEDAGOGIA SOCIAL: El
concepte d’educació social
Miquel Gómez Serra
[email protected]
PEDAGOGIA SOCIAL: El concepte
d’educació social
GÓMEZ SERRA, Miquel
Departament de Teoria i Història de l’Educació (THE)
Facultat de Pedagogia
Universitat de Barcelona
Tema
FONAMENTS DE
L’EDUCACIÓ SOCIAL
1.
La dimensió social de l'ésser
humà i del fet educatiu com
fonaments de l'educació social
2.
Dimensió social de l'ésser humà
3.
Dimensió social del fet educatiu.
Factors explicatius associats
4.
Diverses interpretacions de la
relació entre subjecte i societat
•
DIMENSIÓ SOCIAL PERSONA
Naturalesa social ésser humà
• Evolució i selecció; els humans,
especie cooperativa i societal
• L’organització social com constant històrica i geogràfica (diversitat)
• Sociabilitat i socialitat
Reflexions pedagògiques associades (Quintana, 1988)
Text Meirieu (2001) sobre educabilitat (e.dossier; anàlisi propera
classe)
•
DIMENSIÓ SOCIAL DEL FET
EDUCATIU
Factors justificatius (Quintana,
1977):
• Medi, continguts, finalitats, funcions, factors possibilitadors i
condicionants
•
RELACIÓ SUBJECTE-SOCIETAT
Triple perspectiva (Quintana,
1988):
• Individualisme
• Sociologisme
• Personalisme
Cada posició determina un model concret d’educació social
Tema
CONCEPTE
D’EDUCACIÓ SOCIAL
1.
2.
3.
4.
5.
Reflexions introductòries
El desenvolupament i l’expansió
de l’univers de l’educació social
Accepcions d’educació social
Pedagogia social i modalitats
educatives: relacions entre ed.
social i ed. no formal
Cap a una nova Pedagogia
social: els nous espais d’acció
Competències associades a l'educació
EDUCACIÓ
Visió clàssica i tradicional
Competències cognitives
i instructives
Competències
emocionals
Competències morals
Competències socials
Educació social
•
PED. SOCIAL (DISCURS) I ED.
SOCIAL (PRAXI)
L’Ed. social com realitat i pràctica educativa (tant específica
com inespecífica)
La PS com reflexió, estudi, anàlisi, teoria... d’aquesta realitat i
pràctica educatives
La interrelació dinàmica entre
teoria i pràctica socioeducatives
Disciplina
Teoria
Discurs
Estudi, anàlisi, reflexió de
Pedagogia
social
Diverses accepcions
i significats
Objecte
Realitat
Praxi
Educació
social
Condicionen models i accepcions
Teoria educativa
Pedagogia Social
Educació Social
Animació
Sociocultural
Educació
d'Adults
Educació
Especialitzada
Formació
laboral
Pràctica educativa
Pedagogia General
Els subjectes principals de
l’acte educatiu. Llibertat, responsabilitat, decisió...
“El elefante encadenado”
(Bucay, 2004). Relacions amb la
rata de Seligman
Univers Ed. social versus
galaxia pràctica professional
específica
PS: Anàlisi,estudi,
PS reflexió, teoria... Discurs
PS
UNIVERS EDUCACCIÓ SOCIAL
Realitat, Exercici,
Praxi
Galaxia
Professional
Educador
social
PS
No professional
Altres
profesionals
PS
PS
Unió entre teoria i pràctica
•
EL DOBLE CAMP DE REFLEXIÓ I
DE CONSTRUCCIÓ DE SABERS
DE LA PS:
«La pedagogía social debe producir conocimiento útil en relación con los retos de nuestro
tiempo y a la vez debe conseguir
ser una disciplina significativa
para los profesionales que deben
usar ese conocimiento.» (Vilar
Martín, 2006: 166)
Socialització persones/grups amb
necessitats específiques
Proximitat pràctica professional
Teoria hcament desenvolupada
Galaxia
+ específic, diferenciat,
especialitzat ...
UNIVERS
EDUCACCIÓ
SOCIAL
Nova PS
Apertura nous camps
Socialització
+ inespecífic, genèric,
indiferenciat ...
•
DESENVOLUPAMENT I EXPANSIÓ UNIVERS Ed. SOCIAL
Increment reflexió epistemològica sobre el seu concepte
Visibilitat social de la seva
realitat i de la seva pràctica
Generalització pràctiques
específiques
Reconeixement i consolidació
espais professionals
EXPANSIÓ I CONSOLIDACIÓ DE
L'EDUCACIÓ SOCIAL
REFLEXIÓ EPISTEMOLÒGICA I CONSCIENCIACIÓ SOCIAL
SOBRE EL SEU
CONCEPTE I LA
SEVA REALITAT I
PRÀCTICA (en sentit
ampli i restringit)
EXTENSIÓ I GENERALITZACIÓ DE LA
SEVA PRÀCTICA
(específica i
diferenciada)
Crisi dels sistemes escolars
El valor social de l’educació
PROFESSIONALITZACIÓ DE LA SEVA PRÀCTICA (especialment
l’específica i diferen
ciada
?????
Transformacions en el món del treball
Moviments migratoris
Crisi de les agències clàssiques de
socialització i l’aparició d'agències emergents
Nous valors socials
?????
Consolidació d'una
societat dual
Canvi del concepte d'educació i la
seva ampliació vertical i horitzontal
Transformacions en
les estructures familiars
?????
Estructura demogràfica (envelliment)
Processos de transformació social i
econòmica que afecten l'educació i la
socialització
Reconeixement (i consciència
subjectiva) drets socials
?????
Accepcions Petrus (1993 i 1997)
EDUCACIÓ SOCIAL
Socialització
Formació polÌtica
Acció professional
qualificada
Prevenció i control
Intervenció en la
inadaptació
Treball social
educatiu
Adquisició competències socials
Pidocenosi
Didàctica social
Educació extraescolar
Generació nous espais
acció educativa
Accepcions Quintana (1988)
La Pedagogia social com:
Teoria de l'educació social
del subjecte
Teoria de l'educació polÌtica i
nacionalista del subjecte
Teoria de l'acció educadora
de la societat
Teoria de l'atenció social a la
infància i joventut necessitada
Teoria del sociologisme
pedagògic
Doble accepció clàssica
Doble accepció clàssica de Pedagogia social
Accepció àmplia: teoria de l'educació social com
socialització dels subjectes, independentment
de llur situació i necessitats sociopersonals
Accepció restringida: teoria de l'educació social
com socialització de subjectes i grups amb
necessitats socioeducatives especÌfiques
Accepcions clàssiques d'Educació social
A1: Socialització
A2: Intervenció grups específics
B1: Educació social
Com dinàmica implícita
en tot procés educatiu
B2:Educació social
Com intervenció professional específica
Té lloc en qualsevol espai socioeducatiu i en qualsevol dimensio educativa (EF+ENF+EINF)
Té lloc en espais socioeducatius específics i es correspon bàsicament, encara que
no únicament, a la modalitat d’ENF
Mes A1 que A2
Mes A2 que A1
Per exemple: jocs infantils, interaccions
en una aula, etc.
Per exemple: un projecte d’ASC, un CRAE, etc.
Pedagogia
Com teoria desocial
l'educació social (B1+B2)
La reflexió sobre B1 efecta
tota la xarxa i a totes les
dinàmiques i institucions
educatives. Interessa a tot
professional, expert, agent
intervinent, etc.
La reflexió sobre B2 afecta
especialment a l'ENF i a unes
determinades institucions
socioeducatives i figures
professionals
•
TREBALLS TRILLA (1996; 2000)
Tres criteris demarcació
Accepcions derivades:
• Essencialistes
• Precises
• Borroses
Intersecció criteris demarcació i
àmbits intervenció
•
DEFINICIÓ NÚÑEZ (1990)
teoria de l’ed. social des d’una
doble dimensió:
• Els processos de socialització (en
diferents espais socials no escolars) de subjectes normalitzats
• Els processos de socialització (en
diferents espais socials no escolars) de subjectes que presenten
problemes en el processos d'integració social
•
APORTACIÓ GARCIA MOLINA
(2003)
•
PRINCIPIS BÀSICS DE VALOR
UNIVERSAL (Marí, 2002)
Drets humans
Democracia
Ciutadania política
Pluralitat (diversitat)
•
DEFINICIÓ INTEGRATIVA DE PS
Aquella part de la Pedagogia que
té per objecte d’estudi l’educació
social
Tant des d'una PERSPECTIVA
INESPECÍFICA...
aquells processos i aquelles
dinàmiques socioeducatives
que presenten caràcter inespecífic i indiferenciat i que afecten a qualsevol persona en
qualsevol espai socioeducatiu
Com des d'una PERSPECTIVA
ESPECÍFICA...
aquells processos i aquelles
dinàmiques socioeducatives
que presenten caràcter específic i diferenciat, que tenen
lloc principalment dintre de la
modalitat de l’ENF i que
afecten principalment, però no
exclusivament, a les persones
que presenten necessitats
particulars pel que fa als seus
processos d'integració social
Sempre sota el prisma d'una
mateixa finalitat o funció social i
educativa:
Possibilitar i facilitar l'òptim
desenvolupament dels
processos de socialització
Ampliació vertical i horitzontal del concepte d’educació
Dimensió
Temporal
Educació
Permanent
Dimensió
Institucional
Infància
Adolescència
Família
Escola
Concepte clàssic
d'educació
Educació
Comunitaria
Modalitats univers educatiu
Esquema 1
ED.
FORMAL
ED. NO
ED.
FORMAL INFORMAL
Esquema 2
Y
ED.
FORMAL
ED.
INFORMAL
ED.
NO FORMAL
X
EDUCACIÓ
FORMAL
EDUCACIÓ
NO FO RMAL
EDUCACIÓ
INFORMAL
Sistemàtica
Asistemàtica
Organitzada
No organitzada
Metòdica
No metòdica
Voluntarietat
Sense voluntari etat
Intencionalitat
Sense intencionalitat
Avaluable
No avaluable
Institucionalitzada
No institucionali tzada
Té lloc en determinats espais i
moments
Té lloc en tots els espais i moments
Objectius ed. expl ícits
Objectius ed. i mplícits
Processos específics i diferenciats
Processos indespecífics i indiferenciats
Reconeixement social dels agents
educatius que intervenen
Sense reconeixement social dels
agents educatius
Població identific able
Població no identific able
Espais esc olars
Espais no esc olars
Sistema
No sist ema
Centralitzada,
estàtica, rigida
Descentralitzada,
dinàmica, flex ible
Poca capacitat
d'innovació
Capacitat d'innovació
Poca capacitat
d'adaptació
Capacitat d'adaptació
Unificada
Diversificada
Tema
FACTORS EXPLICATIUS
EXPANSIÓ
EDUCACIÓ SOCIAL
1.
Relació entre context d'època i
configuració processos i pràctiques socioeducatives
2.
Factors que expliquen el desenvolupament de l'ed. social en la
societat occidental contemporània
•
CANVI CONCEPTE EDUCACIÓ
Ampliació vertical: etapes vida
Ampliació horitzontal: institucions i espais socials
•
Aportacions Delors (1996)
• Contraposició amb la imatge de
les claus i els panys de Börjeson
(1995)
•
CRISI AGÈNCIES CLÀSSIQUES I
APARICIÓ DE NOUS ESPAIS I
AGENTS DE SOCIALITZACIÓ
•
TRANSFORMACIÓ ESTRUCTURES FAMILIARS
•
CRISI INSTITUCIÓ ESCOLAR
Factors crisi escola i Crisi confiança en escola (Coombs, 1971
i 1985)
•
ALTRES FACTORS EXPLICATIUS
•
•
•
•
Processos de transformació
social i econòmica
Envelliment demogràfic
Desenvolupament Estat
benestar
Socialització virtual
•
•
Drets socials: reconeixement
objectiu i subjectiu
Diversitat, Pluralitat, Interculturalitat
•
Moviments migratoris
•
.....