Laadullinen tutkimus
Download
Report
Transcript Laadullinen tutkimus
Laadulliset tutkimusmenetelmät
Tua Björklund
Aalto-yliopiston Design Factory
Oma tausta
• Kognitiotieteen FM, työpsykologian TkL
– Miten ihmiset hahmottavat toimintaansa ja toimiympäristöään
• Aalto-yliopistolla päätutkijana monitieteisessä Design
Factoryssä
• Pääosin laadullista tutkimusta, haastattelupainotteisesti
• Omia tutkimusaiheita:
– Miten neuvottelutuloksia tulkitaan
– Millä tekijöillä on suurin vaikutus verenluovutuskokemukseen
– Miten ammattilaiset ja opiskelijat eroavat toisistaan tuotekehitystoimeksiantojen tulkinnassa
– Millaisiin kehitysaiheisiin tartutaan, miksi jotkut jäävät sanoiksi
…
Haastattelut
• Usein paras vaihtoehto, jos ei ole tarkkaa hypoteesia tai
varma mitä etsii
– Rikas aineisto
– Mahdollisuus pyytää tarkennuksia haastattelutilanteessa
– Mahdollisuus muuttaa kysymyksiä lennosta jos ei tunnu
toimivan
• Monia eri vaihtoehtoja, oikea valinta riippuu siitä mitä
yritetään selvittää
– Henkilökohtaisen kokemuksen selvittäminen: Millaisia
kokemuksia haastateltavalla on ollut aihepiirin parissa
– Yleistiedon selvittäminen: Mitä haastateltava tietää aiheesta
Miksi ja ketä haastattelet
• Aiheen asiantuntija (esim vuorikiipeilyn tutkija)
• Aiheen ammattilainen (esim vuorikiipeilijä)
• Kuinka monta haastateltavaa tarvitset?
– 5 yleisenä ohjenuorana
• Mahdollisimman erilaiset haastateltavat tuovat
laajemman pohjan, samanlaiset luotettavuutta
Eri haastattelumenetelmät
• Teemapohjaiset vs kysymyslistat
– Jos haluat kysyä samat kysymykset kaikilta, testaa lista ennen
haastatteluja (luetuta jollain ulkopuolisella, tee mahdolliset
muutokset heti ensimmäisen haastattelun jälkeen)
• “Yhden kysymyksen” haastattelut
– Yksi avoin kysymys pohjana: esim. Kerro miten sinusta tuli tutkija
– Täydentäviä kysymyksiä: Kerro lisää, kerro esimerkki,
tarkentaisitko, …
• Voidaan käyttää tukena muuta materiaalia (observointia,
ennakkokyselyjä)
• Ääneenajattelu tehtävää tehdessä (esim mittalaitetta
kootessa)
Mitä kysyä: hyväksi koettua
• Avoimet vs suljetut kysymykset
– Millaista täällä on työskennellä vs Onko täällä mukava olla töissä
• Konkreettisia esimerkkejä vs mielipiteiden kysyminen
– Kertoisitko esimerkin hyvästä asiakaspalvelutilanteesta vs Millaista
on hyvä asiakaspalvelu
• Erityisen hyvän ja huonon kokemuksen läpikäynti (critical
incident menetelmä)
• Alkuun jotain helppoa / taustatietoa että pääsee käyntiin
• Vältä aloittamasta miksi-kysymyksillä, haastateltavan
helpompi kertoa ensin mitä ja miten, miksi jatkokysymyksenä
Haastattelut käytännössä
• Valmistautuminen
– Keskeiset kysymykset ja/tai teemat mietittynä ja paperille kirjoitettuna
– Kerro haastateltavalle mikä haastattelun aihe on, tarvitaanko
ennakkovalmistautumista, kuinka paljon aikaa varata (tunti hyvä
nyrkkisääntö)
• Toteutus
–
–
–
–
Rauhallinen tila
Nauhoitus (esim. kännykällä, iPod)
Täydentävät muistiinpanot (olennaisimmat asiat, viitteet nauhan aikaan)
Muista välttää johdattelevia kysymyksiä
• Purku
– Mahdollisimman pian
– Kuuntele nauha läpi, kirjoita tärkeimmät asiat ylös
– Jos ei nauhoitusta, varaa aikaa heti haastattelun jälkeen muistiinpanojen
puhtaaksikirjoittamiseen
Havainnointi
• Soveltuu parhaiten vastaamaan kysymyksiin mitä ja miten (ei
miksi)
• Pitää olla tarkempi käsitys siitä mitä etsii (tallentaa)
havainnointitilanteessa, käytännössä kapeampi fokus kuin
esimerkiksi haastatteluissa
• Voidaan esimerkiksi yhdistää haastatteluihin (ennen/jälkeen)
• Mikä on sellainen tilanne että sitä voi tarkkailla häiritsemättä
tapahtumaa
– Oman läsnäolon vaikutuksen huomioiminen: kestää ennen kuin
ihmiset tottuu havainnoijaan
– Millaiseen tilanteeseen voi mennä havainnoimaan, tarvitsetko luvan
läsnäolijoilta
Havainnointi käytännössä
• Valmistautuminen
– Tarkka käsitys siitä mitä havainnoit ja miten tallennat havainnot: tee
valmis lomakepohja tms
– Videointiin tarvitsee luvan, ja voi olla hankala saada nauhalta
selvää, joten valmistaudu kirjaamaan asioita ylös myös paikan
päällä
– Oman sijoittumisen miettiminen havainnointipaikalla
• Toteutus
– Tilanteesta riippuen voi olla tarpeen esitellä kuka olet, miksi olet
paikalla ja mitä teet (palaveri vs kahvila)
• Purku
– Varaa aikaa heti havainnoinnin jälkeen muistiinpanojen ja
merkintöjen purkamiseen, tilanteessa tehdyt muistiinpanot
todennäköisesti epätäydellisiä
– Katso mahdollinen nauha läpi, kirjoita tärkeimmät asiat ylös
Artefaktojen keruu
• Täytettävät materiaalit: Päiväkirjat, kyselyt, luotaimet
– Helppo kerätä pitkittäisaineistoa ja tavoittaa laaja joukko ihmisiä
– Miinuksena huonot vastausprosentit, haastattelua lyhyemmät
vastaukset samoihin kysymyksiin, luottamusta hankalampi
ansaita
• Valmiit aineistot: blogit, raportit
– Miinuksena sisällön vaihteleva relevanssi, plussana suuri
aineistopohja
Artefaktat käytännössä
•
Täytettävät materiaalit
–
–
–
•
Valmistautuminen
•
Kuinka paljon aikaa täyttäminen vie? Kuinka usein pitää täyttää? Milloin materiaalit pitää palauttaa?
•
Testaa ohjeiden ja mahdollisten kysymysten ymmärrettävyys etukäteen ulkopuolisella, mielellään
kohderyhmän edustajalla
•
Vastaajien löytäminen: miksi kannattaa osallistua
Toteutus
•
Toimitus: paperilla/sähköisenä/muu
•
Mahdollisten muistutusten tarve täyttämisen ja palauttamisen suhteen
Purku
•
Otatko mukaan puutteellisesti täytetyt materiaalit
•
Riittikö saamasi vastausten määrä, onko tarvetta uudelle keruukierrokselle
Valmiin aineiston hyödyntäminen
–
–
Valmistautuminen
•
Mitä aineistoa on ja miten siihen pääsee käsiksi – kohderyhmän edustajan haastattelu, itsenäinen selvitys
•
Onko aineisto riittävän kattava tutkimuskysymyksesi kannalta?
Toteutus/purku
•
Millä perusteella valitset aineistoa mukaan tai jätät huomioimatta
Tulosten analysointi
•
•
•
•
Eri ulottuvuuksien/tekijöiden tunnustaminen
Toistuvuuden tunnistaminen
Ristiriitojen tunnistaminen
Erojen löytäminen
• Poiminnat ja luokittelu (temaattinen samankaltaisuus,
ulottuvuudet, …)
• Tarinoiden rakentaminen
• (sanavalinnat, …)
Tulosten raportointi
• Mitä aineistosta löytyi
• Lainaukset haastatteluista tai kirjallisista vastauksista
• Toistuvien tekijöiden / luokkien määrät
• Kohteliasta lähettää tutkimukseen osallistuneille ainakin
tiivistelmä tuloksista
Lopuksi
• Oma tutkimusaihe ja miten aihetta voisi laadullisesti
lähestyä